Hõbedast Eesti postmark
Hõbedast Eesti postmark
Milline on "diagnoos", postmark => maksevahend => peaaeguet raha?
Eesti teeb Eesti Vabariigi 100. sünnipäevaks hõbedast postmargi. Maailma esimene hõbemark ilmus 55 aasta eest
Romet Kreek, majandustoimetuse reporter
Äsja alanud 2018.aasta on Eesti Vabariigi juubeliaasta. 22.veebruaril 2018 annab Omniva Eesti Vabariigi 100. sünnipäevaks välja ainulaadse puhtast hõbedast postmargi, millel on kujutatud Eesti Vabariigi suur vapp. Margi kujundas tunnustatud postmargikunstnik Indrek Ilves, teatas Omniva.
Hõbedast mark ilmub piiratud tiraažis. Ärikliendid saavad marki kuni 10.jaanuarini ka ette tellida.
„Tiraaži hetkel veel plaanime. Ka kõikidele müügiga seotud konkreetsetele küsimustele saame anda vastused veebruaris,“ ütles Ärilehele Omniva kommunikatsioonijuht Kaja Sepp. „Loomulikult tahame, et mark jõuaks kõigi huvilisteni.“
Harukordse postmargi nominaalhind on 10 eurot. Postmargi mõõdud on 28 x 38 mm ja kaal 1,2 grammi. Kõik margid on pakendatud läbipaistvatesse plastikust kaitsekapslitesse. Esimesed paarsada juubelimarki on pakendatud ka esinduslikku kinkekarpi.
„Tegemist on esimese puhtast hõbedast postmargiga Eestis ning kuna ka selle ilmumisaeg – Eesti Vabariigi 100. sünnipäev – on sümboolne, sobib mark ideaalselt nii eriliseks meeneks ja mälestusesemeks iseendale kui ka kingituseks,“ ütles Omniva postiäri valdkonna juht Mari Allese.
Hõbe- ja kuldfooliumist margid ei ole maailmas midagi erilist. Eriti suur markidega katsetaja on Vaikese ookeani riigike Tonga. Näiteks 1886. aastast 1982. aastani andis saareriigike välja umbes 500 erinevat postmarki, millest vaid 130 olid tavalised margid. Ülejäänud olid erinevatest materjalidest ja kummalise kujuga margid.
Hõbe- ja kuldfooliumist ümmargused margid andis Tonga välja juba aastal 1963 ehk 55 aastat tagasi.
Eesti teeb Eesti Vabariigi 100. sünnipäevaks hõbedast postmargi. Maailma esimene hõbemark ilmus 55 aasta eest
Romet Kreek, majandustoimetuse reporter
Äsja alanud 2018.aasta on Eesti Vabariigi juubeliaasta. 22.veebruaril 2018 annab Omniva Eesti Vabariigi 100. sünnipäevaks välja ainulaadse puhtast hõbedast postmargi, millel on kujutatud Eesti Vabariigi suur vapp. Margi kujundas tunnustatud postmargikunstnik Indrek Ilves, teatas Omniva.
Hõbedast mark ilmub piiratud tiraažis. Ärikliendid saavad marki kuni 10.jaanuarini ka ette tellida.
„Tiraaži hetkel veel plaanime. Ka kõikidele müügiga seotud konkreetsetele küsimustele saame anda vastused veebruaris,“ ütles Ärilehele Omniva kommunikatsioonijuht Kaja Sepp. „Loomulikult tahame, et mark jõuaks kõigi huvilisteni.“
Harukordse postmargi nominaalhind on 10 eurot. Postmargi mõõdud on 28 x 38 mm ja kaal 1,2 grammi. Kõik margid on pakendatud läbipaistvatesse plastikust kaitsekapslitesse. Esimesed paarsada juubelimarki on pakendatud ka esinduslikku kinkekarpi.
„Tegemist on esimese puhtast hõbedast postmargiga Eestis ning kuna ka selle ilmumisaeg – Eesti Vabariigi 100. sünnipäev – on sümboolne, sobib mark ideaalselt nii eriliseks meeneks ja mälestusesemeks iseendale kui ka kingituseks,“ ütles Omniva postiäri valdkonna juht Mari Allese.
Hõbe- ja kuldfooliumist margid ei ole maailmas midagi erilist. Eriti suur markidega katsetaja on Vaikese ookeani riigike Tonga. Näiteks 1886. aastast 1982. aastani andis saareriigike välja umbes 500 erinevat postmarki, millest vaid 130 olid tavalised margid. Ülejäänud olid erinevatest materjalidest ja kummalise kujuga margid.
Hõbe- ja kuldfooliumist ümmargused margid andis Tonga välja juba aastal 1963 ehk 55 aastat tagasi.
Sul pole õigusi, et siin postituses manuseid näha.
mind huvitavad rohkem tsaari-vene mündid
Re: Hõbedast Eesti postmark
Mark jääb vist ikka margiks, ükskõik millest ta tehtud on. Aga iseenesest huvitav asi ja ilmselt saab üsna populaarne olema.
Kui n-ö alghinnaga saan, siis ilmselt proovin isegi osta, aga järelturult kallimalt ma muidugi seda ei ostaks.
Ostan Eesti, Tsaari-Vene ja NSVL münte, kodurahasid jne. Huvi korral raha kohe kätte! Pakkumised kas PM või eestimynt@gmail.com
Re: Hõbedast Eesti postmark
Sellest margist on ka mujal juttu olnud.
Diagnoos - iseenesest ilus asjake. Kui saab kirjale kleepida ja ka tembeldada, siis tuleb siiski nii-öelda "päris" margiks pidada. Kuid siililegi on selge, et kui marki peab hoidma kaitsekiles (huvitav, kuidas teda siis kirja peale pannakse, kah kaitsekiles, või võetakse see kile tembeldamise jaoks ära ja pannakse siis tagasi), et ta üldse säiliks, siis oma põhifunktsiooni - tõendada postitariifi tasumist - ta täita ei suuda või suudab seda ainult tinglikult. Eks igaüks peab enda jaoks selgeks mõtlema, kas tahetakse endale selliseid asju kogusse. Eriti siis, kui neid edaspidi palju hakkab tulema ja müügihind ületab kaugelt nominaali...
Mõtlemisasinet edaspidiseks: marke, nagu ka münte võib muidugi teha ka klaasist, udusulgedest ja kuulsate inimeste juuksekarvadest jne. Kuid põhifunktsiooni arvestades tuleks alati küsida, mis on sellise tegevuse mõte. Just because you can, doesn't mean that you should... Mina näen selliste asjade puhul peamiselt kahte motiivi - kogujatelt raha välja pumpamine ja võimalik, et ka tähelepanu äratamine. Keelatud see muidugi ei ole, kuid margi- (nagu ka mündikoguja) peaks endalt küsima, miks midagi üldse kogutakse, kas tuntakse nt huvi ilusate asjakeste vastu ja ostetakse kõike, millele on "mark" peale kirjutatud või on asja põhifunktsiooni täitmine ka veel kuidagi oluline....Seda teemat absurdini viies jõuame sinna, et mark võib olla nt mündikujuline ja münt margikujuline. Sensatsioon milline
Kui asja põhifunktsioon ja selle täitmise lihtsustamiseks valitud vorm ja materjal pole enam olulised, siis polegi enam mingit takistust, miks nii ei võiks teha, põhimõtteliselt pole siis kujul ega materjalil enam mingit tähtsust. Kuid kas sellist kogumisvaldkonda tahaksime...Mina vähemalt ei tahaks.
Rahaks seda muidugi pidada ei saa, kuigi raskel ajal võib ka arveldada. I ms ajal olid ka Venemaal margid (vt pilti), mida võis peenraha puuudumise tingimustes paralleelselt ka rahana kasutada, isegi vastav tekst oli margi tagaküljel: Täna selleks muidugi mingit vajadust ei ole. Ootame sõda![Smile :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
Diagnoos - iseenesest ilus asjake. Kui saab kirjale kleepida ja ka tembeldada, siis tuleb siiski nii-öelda "päris" margiks pidada. Kuid siililegi on selge, et kui marki peab hoidma kaitsekiles (huvitav, kuidas teda siis kirja peale pannakse, kah kaitsekiles, või võetakse see kile tembeldamise jaoks ära ja pannakse siis tagasi), et ta üldse säiliks, siis oma põhifunktsiooni - tõendada postitariifi tasumist - ta täita ei suuda või suudab seda ainult tinglikult. Eks igaüks peab enda jaoks selgeks mõtlema, kas tahetakse endale selliseid asju kogusse. Eriti siis, kui neid edaspidi palju hakkab tulema ja müügihind ületab kaugelt nominaali...
Mõtlemisasinet edaspidiseks: marke, nagu ka münte võib muidugi teha ka klaasist, udusulgedest ja kuulsate inimeste juuksekarvadest jne. Kuid põhifunktsiooni arvestades tuleks alati küsida, mis on sellise tegevuse mõte. Just because you can, doesn't mean that you should... Mina näen selliste asjade puhul peamiselt kahte motiivi - kogujatelt raha välja pumpamine ja võimalik, et ka tähelepanu äratamine. Keelatud see muidugi ei ole, kuid margi- (nagu ka mündikoguja) peaks endalt küsima, miks midagi üldse kogutakse, kas tuntakse nt huvi ilusate asjakeste vastu ja ostetakse kõike, millele on "mark" peale kirjutatud või on asja põhifunktsiooni täitmine ka veel kuidagi oluline....Seda teemat absurdini viies jõuame sinna, et mark võib olla nt mündikujuline ja münt margikujuline. Sensatsioon milline
![Smile :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
Rahaks seda muidugi pidada ei saa, kuigi raskel ajal võib ka arveldada. I ms ajal olid ka Venemaal margid (vt pilti), mida võis peenraha puuudumise tingimustes paralleelselt ka rahana kasutada, isegi vastav tekst oli margi tagaküljel: Täna selleks muidugi mingit vajadust ei ole. Ootame sõda
![Smile :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
Sul pole õigusi, et siin postituses manuseid näha.
Re: Hõbedast Eesti postmark
Kas see mark võiks olla samaaegselt ka münt või maksevahend? Leidsin ühe definitsiooni mündi kohta: seadusega määratud kaalu, koostise ja vormiga metallitükk maksevahendina, metallraha'. Seega kui Eesti riik otsustaks millegipärast, et EV100 münt peaks tulema margikujuline, siis põhimõtteliselt on see võimalik. Ma küll väga loodan, et riigil jätkub tervet mõistust seda mitte teha
Kuid otseselt takistusi selleks pole.
Mündiks peetakse seega metallist rahasid. Kuid ka kõik metallitükid, millele on nimiväärtus peale kirjutatud koos riigi nimega, ei ole automaatselt veel mündid. Kuna see mark ei ole maksevahendiks määratud, siis pole see ka münt. Vormil ja materjalil pole juriidilises mõttes mingit tähtsust. Kuid mittemetallist maksevahendeid üldiselt ei kutsuta müntideks (väheseid erandeid arvestamata)![Smile :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
Juriidilises mõttes tohib münte välja lasta ainult vastava õigusega institutsioon (meil siis ainult Eesti Pank), seepärast ei saa mündina klassifitseerida ka igasuguseid laadarahasid, ükskõik, mis sinna peale kirjutatud on. Kuna Eesti Postil ei ole müntide väljaandmise õigust, siis ei saa tema margid klassifitseeruda mündiks isegi, kui margid oleksid metallist ja ümmargused või kui neile oleks "münt" peale kirjutatud. Praktilisest (sisulisest) vaatepunktist (vastandatuna juriidilisele) vaadatuna ei pruugi ka kõik ametlikult "müntidena" välja lastud "maksevahendid" seda olla (suveniirmündid), kuid see läheb teemast juba kõrvale.
Antud margi puhul pole suurt ohtu, et seda hakataks reaalse maksevahendina kasutama. Ja ka juriidilises mõttes pole seda maksevahendiks kuulutatud. Seega puuduvad igasugused eeldused pidada seda marki mündiks või maksevahendiks.
![Smile :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
Mündiks peetakse seega metallist rahasid. Kuid ka kõik metallitükid, millele on nimiväärtus peale kirjutatud koos riigi nimega, ei ole automaatselt veel mündid. Kuna see mark ei ole maksevahendiks määratud, siis pole see ka münt. Vormil ja materjalil pole juriidilises mõttes mingit tähtsust. Kuid mittemetallist maksevahendeid üldiselt ei kutsuta müntideks (väheseid erandeid arvestamata)
![Smile :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
Juriidilises mõttes tohib münte välja lasta ainult vastava õigusega institutsioon (meil siis ainult Eesti Pank), seepärast ei saa mündina klassifitseerida ka igasuguseid laadarahasid, ükskõik, mis sinna peale kirjutatud on. Kuna Eesti Postil ei ole müntide väljaandmise õigust, siis ei saa tema margid klassifitseeruda mündiks isegi, kui margid oleksid metallist ja ümmargused või kui neile oleks "münt" peale kirjutatud. Praktilisest (sisulisest) vaatepunktist (vastandatuna juriidilisele) vaadatuna ei pruugi ka kõik ametlikult "müntidena" välja lastud "maksevahendid" seda olla (suveniirmündid), kuid see läheb teemast juba kõrvale.
Antud margi puhul pole suurt ohtu, et seda hakataks reaalse maksevahendina kasutama. Ja ka juriidilises mõttes pole seda maksevahendiks kuulutatud. Seega puuduvad igasugused eeldused pidada seda marki mündiks või maksevahendiks.
Re: Hõbedast Eesti postmark
Erakordselt suure huvi tõttu annab Omniva välja lisatiraažina 10 000 hõbemarki. Lisatiraaž läheb müüki Omniva e-poodi ning margid jõuavad tellijateni aprilli lõpus. Puhtast hõbedast valmistatud hõbemargi lõplik kogutiraaž on seega 40 000. Täpsemalt siin: http://arileht.delfi.ee/news/uudised/pu ... d=81342631
Spekulandi risk realiseerus Eesti münditaolise postmargi puhul.
Spekulandi risk realiseerus Eesti münditaolise postmargi puhul.
Re: Hõbedast Eesti postmark
Nüüd on huvitav moment selle hõbemargiga. Kinkekarbis oleva hõbemargiga on kaasas toote sertifikaat, mis väidab toote kogu tiraažiks 30000 tk ja sellest 5000 tk sertifikaadiga, aga tegelikult on neid hõbemarke vorbitud kokku 40000tk!
Sertifikaat on tõend toote ehtsuse tõendamiseks ja ei tohi sisaldada valeandmeid. Huvitav, kuidas Omniva sellise jama läbi lasi?
Sertifikaat on tõend toote ehtsuse tõendamiseks ja ei tohi sisaldada valeandmeid. Huvitav, kuidas Omniva sellise jama läbi lasi?
Re: Hõbedast Eesti postmark
Milline oli Omniva vastus teabenõudele?Kalle kirjutas: ↑06 Apr 2018, 16:58Nüüd on huvitav moment selle hõbemargiga. Kinkekarbis oleva hõbemargiga on kaasas toote sertifikaat, mis väidab toote kogu tiraažiks 30000 tk ja sellest 5000 tk sertifikaadiga, aga tegelikult on neid hõbemarke vorbitud kokku 40000tk!
Sertifikaat on tõend toote ehtsuse tõendamiseks ja ei tohi sisaldada valeandmeid. Huvitav, kuidas Omniva sellise jama läbi lasi?
mind huvitavad rohkem tsaari-vene mündid
Re: Hõbedast Eesti postmark
Teabenõuet ei esitanud, aga saatsin lihtsalt märgukirja ja selles kirjas tundsin huvi, et kuidas õiget sertifikaati saada. Eks näis, mis vastavad. Samas valede andmetega sert on isegi parem! Tuleviku silmas pidada, peab Omniva selle kuidagi lahendama kui nad tahavad oma tooteid sertifikaadiga tõendada!
Re: Hõbedast Eesti postmark
Vastus omnivalt:
Tere,
AS Eesti Post lasi 22.02.2018 käibele postmargi „Eesti Vabariik 100“, mille tiraaž oli 30 000. 5.03.2018 suurendas Eesti Post seda kordustrükiga 10000 postmargi võrra.
Oleme seisukohal, et välja antud sertifikaat ei sisalda valeandmeid ega sea kahtluse alla ka postmargi ehtsust, kuna 22.02.2018 ilmumise kuupäeval oligi postmargi tiraažiks 30 000. Sertifikaadil ei ole kajastatud kogu tiraaži, vaid sel kuupäeval välja lastud postmargi tiraaž. Peame vajalikuks märkida ka seda, et kordustrüki puhul ei antud täiendavalt välja sertifikaatidega postmarke.
Tervitades
........................