Majandusteadlane: Eesti võib Soome eeskujul loobuda 1- ja 2-sendistest
Epp-Mare Kukemelk
http://www.DELFI.ee" onclick="window.open(this.href);return false;
01. august 2011 18:34
Eesti järgib ühel hetkel tõenäoliselt Soome eeskuju ja loobub 1- ja 2-sendiste euromüntidega arveldamisest, sest nii on lihtsalt ratsionaalne, leiab majandusteadlane Raul Eamets.
Soomes on kokku lepitud, et kaupmehel on õigus mitte võtta vastu 1- ja 2-sendiseid euromünte juhul, kui ta on nähtavasse kohta sellesisulise teate üles pannud. Sellisel juhul ümardatakse summa viie sendi täpsusega. Paljud eestlased on seda Soome reisidel ilmselt ise ka kogenud. Eamets usub, et varem või hiljem juhtub see ka Eestis.
„Ma usun küll, et see juhtub, aga ei oska öelda millal, kas kolme või viie aasta pärast,“ ütles Eamets Delfile. „See sõltub hindadest ja sissetuleku tasemest. Kui hinnatase hakkab Soome hindadele lähemale jõudma, ei ole mõtet enam 1- ja 2-sendistega tõmmelda ning hinnad ümardatakse viie sendi täpsusega.“
Eametsa sõnul sõltub see inimeste elujärjest. „Praegu loetakse sente rohkem, sest inimesed on vaesed,“ kõneles ta. „Aga kui palgad tõusevad, siis on see ratsionaalne. Kes nende sentidega ikka nii palju tahab toimetada.“
Eamets meenutas, et krooni ajal kadusid ka 5-sendised suhteliselt kiiresti käibelt. „Krooniaja lõpul vedeles sente igal pool,“ kõneles ta. „Eks inimesed on erinevad, aga mõni ei viitsinud isegi 10-sendise pärast kummardada.“
Viljar Rääsk Eesti Panga avalike suhete büroost tõdes, et Soome eeskujul on küsimust ka Eesti pangas arutatud, aga see pole toetust leidnud.
„Eestis on kõik euro käibemündid maksevahendiks sobivad ja kaupmeestel ei ole õigust nende vastuvõtmisest keelduda,“ ütles Rääsk Delfile.
Ta lisas, et euro kasutusele võtmise seaduse kohaselt on kauplused ja teenindusasutused kohustatud vastu võtma korraga kuni 50 kehtivat euromünti sõltumata nende nominaalväärtusest. Muid piiranguid ei ole. Seega võib Eestis ostu eest tasuda kasvõi viiekümne ühesendisega.
Majandusteadlane: Eesti võib Soome eeskujul loobuda 1- ja 2-
Majandusteadlane: Eesti võib Soome eeskujul loobuda 1- ja 2-
Ostan Eesti, Tsaari-Vene ja NSVL münte, kodurahasid jne. Huvi korral raha kohe kätte! Pakkumised kas PM või eestimynt@gmail.com
Re: Majandusteadlane: Eesti võib Soome eeskujul loobuda 1- j
Kellelegi on need väiksed mündid ikka väga ette jäänud. Juba teine artikkel sel teemal.
Väikesed mündid kaovad käibelt?
Juhan Haravee
3. august 2011, 06:59
Tartu Ülikooli majandusteadlase Raul Eametsa ennustus, et Eesti järgib Soome eeskuju ja loobub 3–5 aasta pärast tülikate ühe- ja kahesendiste euromüntidega arveldamisest, on äratanud elava keskustelu.
Arengufondi nõunik majandusteadlane Heido Vitsur: "Mulle tundub, et ega see väikeste müntide kadumise aeg meil kaugel ei ole. Sest mida ühe eurosendi eest saab? Ausalt öeldes – mitte midagi. Ostujõuetut münti pole mõtet käibes hoida, sest see kujutab endast vaid liigset kulu nii tarbijale kui ka äriettevõttele. Ühe sendi kadumine upub inflatsiooni sisse väga ilusasti ära. See on raha, mis on inimestele väga tülikas. Eriti vanematele inimestele, sest noored maksavad põhiliselt
kaardiga. Aga kahesendist võib meil võrrelda juba Soome viiesega. Ükskord kaob kindlasti ka see. Ennustada ma ei taha. Alles meile euro tuli, ja nüüd mõned kuud hiljem hakata münte käibelt kõrvaldama oleks naljakas. Aeg annab arutust – see ei ole eluline küsimus."
Riigikogu liige Aivar Sõerd: "See on loogiline, et meilgi kaovad kunagi 1- ja 2sendised. Kuid praegu on meil euro kehtinud ainult veidi üle poole aasta ning päevapealt sellist otsust mündid kõrvaldada pole kindlasti vaja teha. Alguses, pärast euro tulekut, pidid 1- ja 2sendised vaieldamatult olema, ning on täiesti arusaadav, miks nad käibele lasti. Põhjanaabrid on küll väikestest müntidest loobunud, kas aga peame meiegi kiirustama? Soomega võrreldes on meie üldine hinnatase ikka tunduvalt madalam, üksikutele eranditele vaatamata. Elatustase on Eestis oluliselt madalam ja sellest on tingitud tarbijatundlikkus, mis tingib vajaduse hoida hindu 1- ja 2sendise täpsusega. Ma ei usu, et Eesti Pank nende müntide käibelt kõrvaldamisega eriti kiirustaks."
"Eesti Pank on seda võimalust arutanud, kuid see ettepanek pole pälvinud meie toetust," esitab keskpanga seisukoha Viljar Rääsk Eesti Panga avalike suhete büroost. "Millised rahatähed ja mündid on käibel, sätestab meil parlament: kõik euromündid on Eestis seaduslikud maksevahendid. Praegu me seisukohta, et 1- ja 2sendised mündid tuleks käibelt kõrvaldada, ei toeta."
Euroopa Komisjoni mullune otsus kohustab Eesti arvates käibel hoidma kõiki euromünte. Soome, Holland ja Iirimaa on aga leidnud, et otsus on koostatud nii, et see neile siduv ei ole.
Ilmselt peaksimegi väikestest müntidest loobumise kasu kõigepealt Brüsselis ära tõestama, alles siis saab riigikogu need korstnasse kirjutada.
Väikesed mündid kaovad käibelt?
Juhan Haravee
3. august 2011, 06:59
Tartu Ülikooli majandusteadlase Raul Eametsa ennustus, et Eesti järgib Soome eeskuju ja loobub 3–5 aasta pärast tülikate ühe- ja kahesendiste euromüntidega arveldamisest, on äratanud elava keskustelu.
Arengufondi nõunik majandusteadlane Heido Vitsur: "Mulle tundub, et ega see väikeste müntide kadumise aeg meil kaugel ei ole. Sest mida ühe eurosendi eest saab? Ausalt öeldes – mitte midagi. Ostujõuetut münti pole mõtet käibes hoida, sest see kujutab endast vaid liigset kulu nii tarbijale kui ka äriettevõttele. Ühe sendi kadumine upub inflatsiooni sisse väga ilusasti ära. See on raha, mis on inimestele väga tülikas. Eriti vanematele inimestele, sest noored maksavad põhiliselt
kaardiga. Aga kahesendist võib meil võrrelda juba Soome viiesega. Ükskord kaob kindlasti ka see. Ennustada ma ei taha. Alles meile euro tuli, ja nüüd mõned kuud hiljem hakata münte käibelt kõrvaldama oleks naljakas. Aeg annab arutust – see ei ole eluline küsimus."
Riigikogu liige Aivar Sõerd: "See on loogiline, et meilgi kaovad kunagi 1- ja 2sendised. Kuid praegu on meil euro kehtinud ainult veidi üle poole aasta ning päevapealt sellist otsust mündid kõrvaldada pole kindlasti vaja teha. Alguses, pärast euro tulekut, pidid 1- ja 2sendised vaieldamatult olema, ning on täiesti arusaadav, miks nad käibele lasti. Põhjanaabrid on küll väikestest müntidest loobunud, kas aga peame meiegi kiirustama? Soomega võrreldes on meie üldine hinnatase ikka tunduvalt madalam, üksikutele eranditele vaatamata. Elatustase on Eestis oluliselt madalam ja sellest on tingitud tarbijatundlikkus, mis tingib vajaduse hoida hindu 1- ja 2sendise täpsusega. Ma ei usu, et Eesti Pank nende müntide käibelt kõrvaldamisega eriti kiirustaks."
"Eesti Pank on seda võimalust arutanud, kuid see ettepanek pole pälvinud meie toetust," esitab keskpanga seisukoha Viljar Rääsk Eesti Panga avalike suhete büroost. "Millised rahatähed ja mündid on käibel, sätestab meil parlament: kõik euromündid on Eestis seaduslikud maksevahendid. Praegu me seisukohta, et 1- ja 2sendised mündid tuleks käibelt kõrvaldada, ei toeta."
Euroopa Komisjoni mullune otsus kohustab Eesti arvates käibel hoidma kõiki euromünte. Soome, Holland ja Iirimaa on aga leidnud, et otsus on koostatud nii, et see neile siduv ei ole.
Ilmselt peaksimegi väikestest müntidest loobumise kasu kõigepealt Brüsselis ära tõestama, alles siis saab riigikogu need korstnasse kirjutada.
Ostan Eesti, Tsaari-Vene ja NSVL münte, kodurahasid jne. Huvi korral raha kohe kätte! Pakkumised kas PM või eestimynt@gmail.com
Re: Majandusteadlane: Eesti võib Soome eeskujul loobuda 1- j
Peaks mainima, et vähemalt minu rahakott sisaldab küll umbkaudu 70% neid nn "punaseid" münte. Mina oleks kahe käega poolt nende müntide kaotamisele, aga samas, kui me oleme need juba tootnud, siis nüüd jälle käibelt kõrvaldamine oleks liiga suur raiskamine. Eks vaatab, kui kauaks seda eurot ennast üldse on ![Very Happy :D](./images/smilies/icon_e_biggrin.gif)
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_e_biggrin.gif)